Meso kunića smatra se najkvalitetnijim, ali je u Srbiji i dalje malo zastupljeno u ishrani. U Jelenči kod Šapca jedna je od najvećih farmi u Srbiji, godišnje proizvede oko 20.000 kunića i sve ide za ishranu i pravljenje vakcina protiv svinjske kuge. Na farmi za uzgoj kunića “Hycom rabbit” gaje rase “ hajkom “ i “panonski beli ”.
![](https://objects.distrikt.rs/wp-content/uploads/2019/06/00805.00_00_08_26.Still002.jpg)
Njihovo meso je specijalitet (Foto: M. Lazić)
Među savetskim gurmanima nema konkurenciju, ipak, meso kunića u Srbiji nije na prve tri pozicije. Razlog, uglavnom navike.
– Sigurno je da živimo u kulturi u kojoj dominira ishrana svinjskim, goveđim i pilećim mesom. Meso kunića, u odnosu na navedene mesne jedinice, zasigurno zauzima visoko prvo mesto po kvalitetu. A o tome najbolje govore nutricionistička istraživanja koja potvrđuju izuzetno nizak procenat masti, visok procenat proteina, vitamina B kompleksa i minerala prisutnih u mesu kunića, kao i činjenica da veterinarski zavodi od slezine kunića prave vakcinu protiv svinjske kuge – objašnjava Nemanje Pavlović.
![](https://objects.distrikt.rs/wp-content/uploads/2019/06/00805.00_01_23_39.Still005.jpg)
Slezina se koristi za pravljenje vakcina protiv svinjske kuge (Foto: M. Lazić)
Međutim, na jednoj od najvećih farmi kunića u Srbiji, sve što prizvedu u toku godine prodaju.
– Farma raspolaže sa 480 ženki, 68 mužjaka. Godišnje otprilike iskoti se preko 20.000 kunića. Sarađujemo sa Delezom. To je belgijski trgovinski lanac koji otkupljuje 40 do 50 komada nedeljno i Veterinarski zavod Subotica koji proizvodi vakcinu protiv svinjske kuge od njihove slezine i krvi. Ostale količine mesa idu u ćevape i kobasice, a bataci, čije pakovanje od 750 grama košta 700 dinara, ili džigerica od pola kilograma za 500 dinara, idu odlično u marketima u Beogradu i Novom Sadu. Klanje i ređenje obavlja se uslužno u registrovanoj klanici. Posao je isplativ s obzirom da u Srbiji postoji veliki broj ljudi koji veliku pažnju posvećuju svom zdravlju i svojoj ishrani, takođe konkurencija je mala, svega oko 7 ozbiljnih farmi u Srbiji – priča Nemanja.
![](https://objects.distrikt.rs/wp-content/uploads/2019/06/00787.MTS_.00_00_42_23.Still001.jpg)
Odmah po rođenju razlikuju se od zečeva (Foto: M.Lazić)
Ovaj biznis zahteva veliko ulaganje, ali donosi zaradu, jer svaka ženka okoti do 10 mladih a period reprodukcije je mesec dana. Idealnu težinu dostižu za oko 90 dana.
– Početna ulaganja se kreću do nekoliko desetina hiljada evra. Vlasnik farme Dragan Lazarević, još pre 15 godina počeo je iz hobija da uzgaja nekoliko kunića, međutim tada nisu postojali realni finansijski uslovi da počne ozbiljno da se bavi ovim poslom. Međutim, 15 godina kasnije stekli su se uslovi i evo danas je jedan od najvećih proizvođača u Srbiji. Imperativ cele priče jeste da želimo da se nametnemo kao lideri u proizvodnji pre svega zdrave hrane. Naša misija jeste da osvestimo ljude koliko je važno da pazimo šta unosimo u sebe. Zdravlje potrošača je na prvom mestu, a potom profit – objašnjavaju u ovoj firmi.
![](https://objects.distrikt.rs/wp-content/uploads/2019/06/00805.00_00_50_43.Still003.jpg)
Za tri meseca dostižu idealnu težinu (Foto: M. Lazić)
Kunići nisu isto što i divlji zečevi, a razlike su primetne već čim se izlegu. Kunićima je potrebna pažnja majke, dok su divlji spremni za život. Meso se takođe razlikuje.
– Meso ima blag ali pikantan ukus, najsličniji piletini, ne sadrži nikakav neprijatan šmek za razliku od mesa divljeg zeca, što ljude često plaši i buni, znači može da se sprema kao i bilo koje drugo meso – kaže Nemanja.
![](https://objects.distrikt.rs/wp-content/uploads/2019/06/00805.00_01_55_21.Still008.jpg)
Planiraju i klanicu (Foto: M. Lazić)
Na farmi “Hycom rabbit” planiraju otvaranja klanice na 350 m2, ali i dostizanje proizvodnje do 2.000 ženki.